Per a estudiar el comportament
de l'aqüífer de Barcelona és
necessari, en primer lloc, coneixe'l. Al llarg
de gairebé un any es va anar recollint
tota la informació necessària que
posteriorment es va entrar en el SIG que CLABSA
disposa (SITE), de manera que es poguès
utilitzar de forma àgil i ràpida.
Aquestes dades permeten conèixer la
geometria i propietats hidrològiques de
l'aqüífer.
·
Topografia
CLABSA disposa d'un plànol topogràfic
digital que ha elaborat a partir de les cotes
dels 40.000 pous de la xarxa de clavegueram existents
a tota la ciutat.
·
Geologia
Conèixer
la geologia de Barcelona és difícil
a causa de l'alt grau d'urbanització existent.
No obstant, s'ha disposat d'uns 600 sondejos procedents
d'obres de metro, ferrocarrils, construccions
particulars i de vials. Amb aquests sondejos i
la informació obtinguda del mapa geotècnic
de Barcelona i el mapa elaborat per Almera s'ha
pogut delimitar l'extensió de les unitats
aqüíferes de la ciutat.
![](../IMATGES/241_foto2.jpg)
·
Nivell freàtic
Disposar
d'una xarxa de punts de mesura del nivell freàtic
és vital de cara a saber les evolucions
d'aquest. Per l'estudi es va utilitzar una xarxa
de control de 36 punts repartits per tota la ciutat,
on s'ha mesurat en diverses ocasions la superfície
piezomètrica mitjançant una sonda.
També es disposa de sèries de dades
històriques. Però a més,
CLABSA ha anat construïnt una xarxa de
piezòmetres telesupervisats (actualment
es disposa de dotze piezòmetres) que
mesuren constantment el nivell mitjançant
una sonda connectada via telèfon amb el
centre de control existent a les seves oficines.
Aquestes dades són rebudes cada minut,
de forma que es pot observar constantment el que
succeeix en el nivell freàtic i són
emmagatzemades en una base de dades Oracle.
Per altra banda,
també es disposa d'una xarxa de 22 pluviòmetres
d'intensitat connectats amb el centre de telecontrol.
Això ha permés de fer estudis comparatius
d'intensitat de precipitació/resposta del
nivell freàtic de gran interés i
que fins ara no eren possibles de realitzar per
manca de dades.
·
Paràmetres de l'aqüífer
Dues
van estar les fonts d'obtenció. Per una
banda el coneixement dels cabals específics
de pous d'extracció presents a la ciutat,
i per altra la realització d'assajos de
bombament en alguns dels pous de la xarxa de control
de l'aigua subterrània. Aquests paràmetres
també són presents al SIG com a
dades alfanumèriques dels pous.
·
Anàlisis químiques
Es van fer dues
tandes d'anàlisis de l'aigua extreta dels
pous de control, tant de compostos inorgànics
com orgànics i microorganismes. D'aquesta
manera es van detectar fenòmens d'intrusió
marina i, molt puntualment, fuites de la xarxa
de clavegueram.
·
Planimetria de les xarxes de serveis
És important
de conèixer el traçat d'aquestes
línies doncs poden actuar com a drens de
l'aqüífer, i de fet se sap que actualment
pateixen problemes d'inundacions. Es disposa de
les xarxes de metro, ferrocarril i alguna galeria
de serveis de la zona alta.
:· OBTENCIÓ
DE RESULTAT
· · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · · ·
Amb tota la informació
present al SIG es va construïr un model de
l'aqüífer del Pla de Barcelona i es
va simular el fluxe subterrani per a anys anteriors,
amb les sèries històriques conegudes,
i per situacions futures.
Es va observar com les
extraccions realitzades per part de l'activitat
humana van produir un descens important del nivell
d'aigua. Al disminuir l'activitat industrial a
la ciutat (i per tant, les extraccions) el nivell
es va recuperar fins arribar en alguns punts (zona
Besòs) al seus valors inicials, mentre
que en altres (Llobregat) encara es preveia un
augment fins arribar a la situació original.
|